ii kći uuna Koonepauuje. Jep ura je upyro Hau nyxoBHu pan Hu XHBOT akO He acouujauuja yneuaraka, emo- uuja, ocjekaja, uneja koje cMO OBJA OHNA NpHMHJH HIH Hacrinjenuju. (Capuuhe ce). BOJA Cnop amepmuxux Cpća. »Hosu Cp6oćpaH“ noHocH O OBOM IHTaisy 0- Baj nujenu unaHak, € KOj4M Ce moTnyHo cnaxemo. »Meby amepuukum Cp6uma pacnnaMTuna ce oropueHa, ouwrpa 6opća panu cpneke upkBe. Ame- PH4KH OpraHu CpricKH NyHH Cy uIaHaka, u3jasa, pe- 3onyuuja o oBoj crsapu. Bopća ce Bogu y npBoM Peny npoTus pyckor Kanybepa, apxumaHupuTa Ce- Bacrujana “Ila6osuha, Koju croju ua ueny Cpncke Tiyxosie _Mucuje y Yukary, a 34 yCTAHOBJbEIE Ca- MOCTAJIHE CpricKe enuckoridje. C oco6uTHM 3AMOBOJBCTBOM OmaXaMO, na je y OBOM CNOpy u36una Ha nosp y XuBa JIHA cBujecT aMepnukux Cp6a, u HeOgombuHBa Texa Ha ONPKAHEe HAPOJIHE HHJMBHNYAJIHOCTH. OBO HAM y- nujesa aje, na ce Cp6u y3 osaky csujecr He he TAMO JaKO H3ry6uT4 y TyljuHcKOM MOpy. CeBacTu- jaH Ila6osuh xruo 6u, na Cpncka IlyxoBua Mucuja ocTaHe Heka «unujana Pycke Ilyxosue Mucuje, a 4HTABHM NYXOBHHM XKHBOTOM CpliCKOF Hapona y A- MEPHUH ynpasjbanu 6u pycku Kanybepu. AmMepunuku Cp6u ocjehajy no nyie xXuBy M MCKPEHY IbyĆAB 3a PycKu Hapon, u cxBahajy norpe6y comugapHocTu CNOBEHCKE MH NpeKO ATJIAHCKOF OKeAHA, AJIH uNAK xohe na ocrauy Cp6u. H sa TO je ca cum nmpu- PONHA TeXKIbA AaMepHUKHX Cpća, na ce ocHyje ca- MOCTANIHA Cpricka enuckoriuja, Koja 6u ce 6punyna 3A UPKBEHM MH IUKOJICKH KHBOT TAMOLIH>HX Cp6a. Hauwe cy nyue cumnaruje Ha cTpaHu oBora nokpeTa, Arm je Hauwe muiujbeise, na 6u oy 6op6y Tpećano BOnuTH ca Iuro Mae xyuu, u na 6u je Tpećano Wwro npuje CBpuuHTH TuMe na ce onmax NnpucTynu opramu3šauuju cpneke enuckonuje. Hapon je ša TO, u oHga Tpeća crBap pujeniuTu, a He Ho- BuHapCcKOM 60p6oM pacnupuBaTu CTpacTH H yHOCHTH pacrpojcTBo y Hapon, Koju y TybuHu Tpeća na ce: 36uje y wro uspuhe penose. He rpeća na Hawe cTape norpjelike npeHocuMo u y HoBu csujer. Buno 6u Benuko 3mo, na ce y osoj 6op6u ry- 6u nparoujeuo Bpujeme u Tpouie uaj6ojbe cHJe, Kaji Amepuka u 6e3 Tora ripyxa uIHpoko mome sa 34paB Haponuu pan. Ha HHTEJHTeHTHHM CHHOBHMA Cpn- CKHM, KOj4 Cy KPeHyIH y AMepuky, nexu Benmuka NJXKHOCT H OJFOBOPHOCT, 4 I>HXOB HCKPEHH IIATPHO- Tu3aM nokasake um npasu nyrT. Tlo nawem ysjepe- tby Tpe6a npuje cera la yTyBH Hapon cprcku y Amepuu, na je weroB 6opasak TaMO npuBpemeH. OpraHu iweroBu Tpe6a na ra ynyhiyjy HenpecTaHo, na My je NyXHOCT, OK Ce omnopasu marepujajiHo, BPATHTH ce y nocToj6uHy. »KamocHe eKkoHoMCcKke npunuke Tjepajy Hau napon y AMepuky, aJIH oH He Tpeća na ocraHe TaMO cTanHo. Jep Ma KakBE une Cpricke ycTaHoBe y Amepuuu, oHe he unak ysujek Guru npecnaće, na cpncku Hapon osako Hey« u 3a- ocTao, Tpajo cauysajy on nperanaia y ooj BpeBu KYNTyPHHjux Hapona, y 3eMJeu, Koja rHraHTcKHM KO- pauuma une nanpujen. CpnekuM je ycTaHoBamMa Ta- MO NJXHOCT, na npukyrubajy Cp6e, Koju Tamo noby anu na ux xuBo nogcjeiajy Hua noBparak y orTa- u6HHy. 1 H jou jenua Benuka NyxHOCT nexu Ha uHTE- JIMTeHTHHM CHHOBUMA CpricKUM y Amepuuu. Ilpeko MOpa Ojua34 nonajsuiie Hapon 43 kpajeBa, Koju cy Hajrope 3aocranu u npuBpenuo u KYNTypHo, Koje FoTOBo u Huje oćacjana cBjernocT cno6one u Ha- nperka. 3a Taj uapog He Tpe6a Amepuka na 6yne caMo u3BOp sapane, Hero u twuKona cnoćone. Opra- HH CpNCcKu HeKA naHoMuHue ynyliyjy napon, na rnena roneMy pasnuky usMeby Hauiux cKyueHux rnpunuka H CnoGoHux ycTaHoBa aMepHukux. Heka My XUBHM Gojama npukaxy, KaKO ce y cno6onu 6yjuo pasBuja HBOT, 4 KAKO y MPAKy M TMUHH_ CBE ocTAaje Kp- XI6ABO. Kau Hac Beh Hesomba Tjepa y Amepuky, HeKa Hac 6ap Amepuka Hayuu na 6ynemMo crio6onuu I6ynH. H onna he cBaku Hau AmepuKkaHau, Kana ce BpaTu Ha cBoje orisuiuTe ocnoGoheH oj okoBa cep- BHJIHOCTH, GHTH bopau 3a cno6ony orau6uue u Ha- pona cBora. Oso je ualua_ uckpea nopyka 6pahu npeko Mopa.« * 6. sa ve. . . Naši dopisi. Beč, 18 marta, — (Zbor pare | omla- dine iz Bosne i Hercegovine). — U subotu, 10 ov. mj., održana je ovdje već najavlena skup- ština bosansko-hercegovačkih akademičara bez plemenske i vjerske razlike. Impozantan zbor otvorio je ćand. jur. g. Melko grof Gučetić- Gozze, pozdravivši skupštinare, nazočne posla- nike: gg. Biankini, Vukovića, Perića, te mlado- čeha Dyka, kao i prisutne reportere_ bečkih novina. Potom je g. J. Dedijer u dugom, is- erpnom referatu razložio muke i x s stanovnika Bosne i Hercegovine, toga tužnoga robla dvadesetoga vijeka. Negov govor, protkan pričattem istinskih događaja, koji bi i najokorje- lijem sreu izmamili suzu sažalnicu prema pa- tničkoj raji, prekidala je svaki čas skupština odobravafem i upacima na adresu tirjana. Ne- tom se je sleglo dugotrajno odobravane, stupio je na tribinu g: Babić i pročitao ovu resoluciju složne omladine: >Prošla je već četvrtina vijeka od kako je Austro-Ugarska monarhija primila privremeno u svoje ruke upravu Bosne i Hercegovine. »U tom dugom * vremenu naš narod tih krajeva, lišen svake slobode. nadajući se boloj budućnosti, mirno je i trpelivo snosio velike državno terete nove uprave i pokoravao se te- škim zahtjevima vlasti, a uza sve to je soci- jalno, prosvjetno i privredno daleko zaostao za narodima bole sudbine, koji su se u istom vre- menu razvijali samostalno i u slobodi. . »Svjesna toga cjelokupna bos.-here. aka- demska omladina u Beču bez razlike vjere, po- slije svestranog razmatrafia ovako žalosnih pri- lika u svojoj domovini, duboko osjećajući po- trebu svoga naroda i shvaćajući duh i zadaću sadašneg teškog vremena — iznosi svoje za- jeduičke stanovište i zahtjeve u javnost i ujedno time manifestuje zajednicu i jedinstvo interesa svih Bosanaca i Hercegovaca. »Jasno je i razumlivo, da današna uprava, koja nije u svome dugom nizu godina poka- zala ni najmane vole ni spreme, da kulturno i ekonomski unaprijedi naš narod, ne može imati našega povjerena. Agrarno pitane, ovo veliko zlo narodno, koje stoji na prvom mjestu kao hajozbilnija smetiia narodnom razvitku, ne samo u privrednom nego i u svakom drugom pravcu, ostalo je neriješeno. Sve do današriega dana nije se ni pokušalo, da se pristupi negovom riješa- vanu, ma da ono sačinava gotovo jedinu zadaću austro-ugarske carevine kao evropskog manda- tara u našoj domovini. Prosvjeta nije mogla uhvatiti u narodu čvrsta korjena, jer se ona jedino neiskrenošću uprave ograničavala na vrlo mali dio naroda. Malena za to određena sred- stva, pored drugih velikih izdataka za izgradu vojnih tvrdava, strategijskih železnica, žandar- merijskih i vojničkih kasarna, za platu mnogo- brojnih i suvišnih činovnika i t. d. nijesu ni iz daleka mogla podmiriti »rosvjetnu potrebu. U cijelom vremenu od blizu tri decenija, okupa- ciona je uprava imala samo na umu, du dezor- ganizuje snagu narodnu, vršeći najstrožiji nad- misli i sijući razdor — u ku izmjenu ajući sva ugušavaj na žalost tampom Ž Zzor nad š pom, čemu je otpuno uspjela. g : PIR ilo tutorstvom bačen je na kocku kulturni napredak i cijela budućnost rot movine. Apelujemo zato na sve pozvan booki da naš narod što izdašnije pomognu u rotiv ove opasnosti. KBk Ma E »Ova sed političkog, prosvjetnog t prv obi tinala zadaću, da vrednog haraktera, koja bi imala Kes: izvojuje narodu samoupravu u svim g = 3B S koje se tiču neposredno narodnog napre!sa, dila bi najprije cilu: a) potpune samoupr opština; slobode štampe, zbora: di. 16 potpufavafa mjesta u državnoj slu a domaćim: postavlada domaće vojske, koja | prema državnopravnom položaju naše Mei služila samo fenim interesima i u nezinim gra- nicama; jednostavnijeg upravnog aparata;* : b) podizana narodne prosvjete opšte-obavez- nim i besplatnim školovafem; potpune xjersko- prosvjetne autonomije svih vjera, koja će od- govarati duhu i harakteru dotične religije: da- vala štipendija u što većoj mjeri na izučavane raznih nauka i u raznim zemlama; €) riješena agrarnog pitafa, ali ne na temelu dosadašnih štetnih vladinih naredaba, nego pra- vedno i za jednu i za drugu stranu; samostal- nog carinskog područja; ispomagana selačkog staleža u ziratnoj zemli naselavafem pustih se- lišta i krčevina; zabrani doselivafa stranih ko- lonista; izgradi komunikacija, koje bi služile jedino privrednin interesima naše zemle, a ne tuđim i strategijskim svrhama; povraćana od strane vlasti nepravedno oduzetih nepokretnih imana bilo privatnim osobama, bilo gradskim, seoskim ili vjerskim odnosno vakufskim opšti- nama uz naknadu štete. U Beču, dana 25. fearuara 1906. Cjelokupna bosansko-hercegovačka akademska j omladina u Beču.« ave pojedinih političkih i udruživana: Na to su predstavnici pojedinih grupa, gg. Pe- čar (katolik), Hagi Aliagić (muslin) i Eraković (pravoslavni) u svojim referatima izjavili svoje pristojane i podesnim, vanredno rječitim ilu- strovafiem tužnih prilika u krajevima malo sa strane reklamne železničke tračnice Brod-Usko- ple skrenuli pažnu slušalaca na besprimjerne događaje, što se na sramotu XX vijeka deša- vaju u okupiranim zemlama. Kad se je prešlo na glasovane, resolucija je primlena jednodušno. Zastupnik Biankini napio je po tom složnoj braći, ujediftenoj omladini, obećavajući, da će prvom prilikom iznijeti grozno stane u tim kra- jevima, nadajući se, da će mu i predstavnici češkoga naroda biti od pomoći, što je i mlado- češki zastupnik Dyk potvrdio. Prijatnu čifeni- cu, da je najzad blagotvorno uvjerene o potrebi zajedničkog rada. balkanskog Slovjenstva ma- nifestovalo svoju pobjedu i u redovima bosan- sko-hercogovačke omladine, pozdravila su g. Matjašić (Slovenac), prof. Radulović (Dubrovča- nin) i Isaković (Srbijanne). Omladina je, među tim, preduzela potrebne korake, kako će po velikim jevropskim listovima opisati istinsko nesnosno stale u Hereeg-Bosni, a to na ustuk plaćenićkim agentima -,zemalsko“ vlade, koji te tužne krajeve prikazuju — gotova metamorfoza iza okupacije! — zemalskim rajem —Z4— Hus rope daamanuje, 12 Mapra. — JE Mackn Opdop“ u Ipasocauune), =. Om Fana je carpakena Hama nokpajuneka 6onHuua y Ulu6eHuky, ox Tana narupa jena nyxHocT,; Koja Hu go nanac ou ,3eM. On6opa“ Huje Guma NnouMapena, a To je, iodlistak. Nova Srpska Himna. Srpski Ministarski Savjet, na osnovi stru- čnih referata, usvojio je za Srpsku Himnu ovaj tekst od Alekse Šantića: . SRPSKA HIMNA. Bože, na poja Zemlje ove Vaskrsa zlatnim suncem sjaj! Pobedu, vence Slave nove . š d Š Kraju i rodu srpskom daj! Verom otaca Što slobodu Preliše krvlju, daruj nas; Da nam u svetu I u rodu Ostane svetlih dela glas! Ko šarna svetlost Duge pune Što s neba goni crni mrak, Nek dragi kamen Srpske krune Spaserlia srpskog bude znak! Nek beli oro Prčne, sine, . I nove slave da nam plod; S Avale plave Nek se vine — Jedinstvom svetim spase rod! Predrasude. — od Voltsir-a. — Predrasuda je mišlene, koje se n& osniva na suđenu. Tako se na svemu svijetu ulijevaju djeci svakojaka mišlela, prije nego mogu da rasuđuju. "Ima vrlo dobrih predrasuda, to su one o kojim se uvjerimo kasnijim prosuđivalem, Kad razmišlamo. Osjećaj nije prosta predrasuda; nego nešto mnogo snažnije. Majka |ubi svoje dijete, ne za to što joj se je reklo da ga ima ubiti, nego, srećom, od sebe. Ne pritičeš iz predrasude u pomoć tuđem djetetu, kojemu prijeti pogibao da se strovali u ponorcili da ga divla zvijer ra- skine. Ali predrasuda ti dava povoda da jednog čovjeka štuješ, jer nosi stanovito odijelo, sve- čano hoda i govori. Tvoji roditeli tebi su rekli da se moraš tom čovjeku pokloniti i ti ga po- štivaš, prije nego i znaš, zaslužuje li tvog po- štovana: postaješ stariji i stičeš više poznavana i opažaš da je ta čovjek varalica, pun oholo- sti, sebičnosti i lukavstva: sad prezireš, što gj prije štovao i predrasuda uzmiče pred sutlom, Iz predrasude vjerovao si u priče, koje su ti u djetinstvu pripovijedali; tebi su pričali da su Titani boj bili sa bogovima, i da je Venera lu: kaTojiuKy Kameny, carpanu m ona, a y3 cnuke. TlosnaTo je cBakomy na xy 6onuuy CIujexy .Gomecuuuu Ha naj“ s pres : kpajeBa, 6uBa us Kuuncke, Bp. | jex e kpajume. Houue Onhinne pasa naBajy cBoje monpuuoce, u yroj 6ouuuu. Benuku Spoj sa Koje MMNepaTusko | yuuHu OHO, TO uy na ce TipasocnasHe 6ore naJbHX HALIH juuke. H CkpanuHcK BHOCHO CBAKO roje gecTOo HMAMO J noMeH npasocnaBanjex 6ojecHuKAa, 2 namehe ce 1y»HocT, na um aBy npunana. : ri dres 6u HeTauaH KA He 6u crnoMeHyo meto, Ipe MIjETpHPA TOCNONy HA »SeMaJ, Op. qa cy OTPary He#KONBKO TONMhi na ote mro jou 60 Karo je, ; nd Z Tpaxema u HacTojama oHnatniser Ilu6enckop uecTa TP: : napoxa, sa Kora Moe CJIOGONIHO Ia s. na s 6uo heb HaponHu CBELITEHHK — ke =: saneny u TO, y najuemopajiHujoj Kyuu, y Kyfu, nje. pako dA KeH6 H....> , Tioji H8TOBOPOM, na sena ae nonecHujer mjecTa. ie je as : Piju ipeM on6uBeHo 6umo, a IuTo je sme m ornare oHAKOBY HPCKY YBPJeNy NPABOCNag. IKHMX, 34 e moj sjepu, uje Mu nosKaTo. a : JenaH GonecHuK rmnpeBjepuo je, e ce u y GOuunu MHIOCPIHe CECTPE hiw, ABY HOBE CIIALIEHE yu, u 6uo je onojaH op, Hane cBojoj BOJbH, I je cy BeruKa 6neHuja y CT BonecHuK je nocjnuje ympo, BEIITEHHKA. : gi pu je 6omecHuK u on cBoje BOJE n oneT Teluka MOPAJIHA Q BOpHOCT NAJA HA OHO, soja My Hujecy nana. juke na Kpo3 BpHjeme cBoje GonecTu rnpube OJITAPY, BHIH CBoTA CBetuTeHuKa, u Ty Bory o Moji. Huje uyno ako GonecHHK y dao STpNIM y TenikujeM uacoBuma, najieko ou = cBoje mane nu6e, najieko On “EIBANH ON CBOT CPIA, npube na ma u He 6uo rieeroB! 6narocnoB Tyhe Bjepe, XpaM CBEIITEHHKY, ITipuje Hero 3aKIBY4HM, norpe6Ho je mano. nopebera. . Onse roguHe OTBOpHNO Ce HOBO OKPJXHO pan nutmre y Illy6eHuky, H y teeroBujeM TaMHMllama .| Mu cMO Buljeju y3 KATOJIHUKY HM IIPABOCIIABHY nejy. Aru na, Ty Huujecy umajiu pujeu Hani JI Kao Ha ,3emMajb. Oe6opy“. 8 Ilokpaj usBenea Kaneje y nomenyToj 60uui norpe6uTo je jom na ce onujene Bohere Marni, u na To Bpulu npaBocjaBHu iuu6eHcKu napox BI MOCTAJIHO OJ KATOJIHUKOTF KANEJIAHA. OBO, H OBOJIHKO, y HME TIPABIEe H MOPAMI can no Kora je Heka TIpoBHja. sE Pregled. UGARSKA. — Pronose se glasovi, daće | izbor novih poslanika biti na 12. aprila. Vlada | poziciji radi nezinih tobožnih odnosu sa srpskim : i bugarskim državnicima. Grof Apponyi držao | je u svom izbornom kotaru govor, kojim jema rod pozvao na najodlučniji otpor. Budimpeštan ski studenti i građani nekih gradova protesi j rali su na zborovima i u javnosti protiv šafa pape u državne poslove Ugarske. FRANCESKA. — Sastavleno je ,v ministarstvo“ pod predsjedništvom Sarriena. Nemu pripadaju najbole snage radikalne Fram ceske. Radi radikalnosti fegove proriču mu ne prijateli brzi pad, ali i oni misle, da će ono me | nistarstvo provesti izbore. dd — U ugleniku kod Courričresa, jednog |" sela sjeverozapadne Franceske, dogodila se Žasna nesreća radi eksplozije otrovnih i ubita- y čnih plinova. Platilo je životom preko 120018 | dnika. U Franceskoj i po cijelom kulturnom # jetu kupe se prilozi za siročad postradalih tava. bila Adona. O | dvanaest godina držiš ove priče istinitim, od dvadeset godina smatraš ih duho- vitim alegorijama. . Mi želimo da razvidimo u kr vrste “predrasuda, e da _metnemo gazdovane. Možda ćemo otkriti, d koja smo cijenili da posjedujemo, u našem uobraženu. atko različite reda u naše a bogatstva, opstoje jedino Culne predrasude. Nije li čudnovato da nas naše oči stalno varaju, Pak i ako smo oštrovidni, a naprotiv da nas naše Uši ne va raju? Ako tvoje lijepe uši čuju:. ,Ti si lije : ja te Wubim* stalno je da ti se nije roi, a te mrzim, ti si ružna“, Ali ogledalo nu. : ravno, a ipak se da dokazati, da Sl se preva io i da je negova površina Neravna. Vidiš sr S. kao da ima dvije stope u Priječniku, a j i k je dokazano da je milijun Puta v ses e Čini se kao da je bog istinu uši a bludfu u tvoje oči, ali tiku, i vidjećeš da te bog a da nije moguć a s prikazuju, higo ik io . &€e. nego zemla, Postavio u tvoje Prouči samo op- 11 predmeti + drukčije ju h sada vidis. Fizikalne predrasude Sec također, zem] svim t : ko Sune: ,izlazi« a stoji. mirno ZI Ma stoj = ovo Prirodne fižikalne » mje- su sa- Predrasude. Ali da su d su kuhani erveni kao iječe hromost, jer da mjesec ima utie rakovi dobri g: krv; da jegule amo tamo; tl krv, jer > Be utijuju aja na naše bo- nije hotio prevariti, - , lesti, jer se je jednom opazilo, da je nekom b? lesniku ognica pogoršala pri manku mjeseca < Ove su misli i tisuće drugih bludne starih ar latana, koji prosuđivahu bez razmišlana i bijahu prevarene varalice. . Mlistorijske predrasude. Množini historik. Skih izvještaja vjerovalo se je bez istraživani Pak je i to vjerovate predrasuda. Fabij Piko. PIPovijedaše da je mnogo vijekova prije he vog doba jedna Vestalinka iz Albe Longe bik. e silovana, kad je izišla da zahiti krčag da Je rodila Romula i Rema; i da je ove d0 Yučica; it. d. Rimski narod vjerovao je o) Priči i nije ni istraživao je li u ono doba 7 bilo Vestalinaka u Laciju; je li vjerojatno: 4 : <ralevska kći ostavila manastir sa krčegov. može li se zamisliti da vučica doji djecu mj. da ih poždere, Predrasuda stajaše čvrsto id Jedan fratar Piše, da je Klodvig u bici jd Tolbiaka, kad je bio u velikoj pogibli, zavjeh sada ako se spasi, da će se pokrstiti; rirodno u takoj se prilici obratiti tu fi ie BoJ djeluje li tada naj jače vjera U i % Je čovjek rodin» Ima li“ hrišćanina, KO. iki kakvom boju sa Turcima radije 0 e Prečistoj Djevici nego Muhamedu? Go", također da je golubica donijela u klunu g licu ula, da 1 a jedi! bogu? Klodvig b ii : S bude pomazan, o) andio Zastavu, koju su pred fimo nosili O