Str 9. potoa. za prošli mjesec primili na obitelj po 2 lit. petrolja, a na prvi ovoga opet po osobi drugo !/a lit., a mi ni- šta. Takogjer su dobili i šećer za prosinac, a mi ni- jesmo. Obraćamo se starijoj Vlasti, da se zauzme za stvar, te da razvidi, na kome je krivica zbog vječnih nereda, jer ovo nije prvi put da smo zadnji, nego Ovako, biva uvijek, Nadamo se, da će Poglavarstvo već jednom postaviti red. — Težači. ' Pa Risan. “Smatramo za dužnost zahvaliti patriotizmu i ro- doljubivosti svijesne omladine risanske, koja nam je od raspada krvoločne Austrije, priredila nekoliko za- bava u svrhu popunjenja, popravka i opstanka mjesne čitaonice ; kojoj je barbarska ruka gotovo vas onako lijepi i obilati namještaj razlupala i raznijela. Osobitu Pak zahvalnost dugujemo čestitim omladincima braći Jovanovića : Vladimiru i Vukašinu, koji'ne žališe truda ni muke u priregjivanju pomenutih zabava za napre- dak mjesta ; jer se iz vida njihova rada nijesu mogla mimoići ni zapuštena sirotna djeca, nego od zabave na dan proslave godišnjice oslobogjenja, dadoše mje- snom odboru za zaštitu djece 800 Kr., od čega da se i siromašna djeca mjesne škole obskrbe knjigama, otim više što će sei unaprijed ovom fondu ulagati jedan iznos od zabava. Ovo može da posluži za pri- omjer, te im ponovno velika hvala. kao i svoj omla- dini i mještanima, koji se rado odazivaju ovako hu- manitarnim svrhama, U Risnu, dne 7. decembra 1919. Mjesni odbor za zeštitu djece Uprava srpske čitaonice Predsjednik * Predsjednik : Gojko P. Popović M. Filotić ..nadučitelj. Naši telegrami. : Beograd. 18. dec. U ministarstvu za agrarnu relormu sprema se organizacija stalnih ureda, mjesto povjereništva koja su imala privremeni karakter. * “Bern, 18. Iz Pariza javljaju: pregovori na mi- rovnoj konferenciji teku po nas povoljno. Amerika neće pregovarati o Rijeci, dok ne ode D' Annunzio. Ona stoji još uvijek na svom stanovištu, da Rijeka sa di- jelom Istre bude slobodna država, a nakon pet godina da se provede plebiscit, | Bern, 18. U prijetnje bivšeg crnogorskog kralja, da će doći u Skadar, njegova okolina više ne vjeruje, jer izgleda, da ga Italija poslije rezultata izbora za komoru napustila. o Pariz, 18. Potvrgjuje se, da nam Amerika stav- . »NAROD« lja.na raspolaganje zajam .od.sto milijuna, dolara za nijave g ij, begli de pred dh koji janskom vladom. Izražena želja da vladine ćete oku- bivamo na račun ratne odštete. Zagreb, 18. Povodom činjenice što je udruženje | javnih namještenika povelo akciju, da se sutra u čita- voj zemlji održe, protestne. skupštine, radi uregjenja plaća, pozvao je ban k sebi prošireni odbor saveza činovnika, i dao im službenu izjavu, da ministarski | savjet konstantno radi na uregjenju činovničkih beriva, pa da će danas ili sutra biti udovoljeno zahtjevu činov- nika. Ukorio je činovnike, da vodstvo udruženja prelazi dopušteni okvir rada, pošto se na pojedinim skupštinama vrše stranačke agitacije, a na posljednjoj skupštini, dapače je presjednik pogrdnim izrazima napao državne faktore. Ban se je zagrozio upotrebom svih zakonskih srestava, ako bi se u redovima namještenika htjelo aranžirati skrajui neproinišljeni čin. odgovornim .za sve. Beograd, 18. Iz Pariza javljaju, da će prvi avans svote, odregjene za odštetu Jugoslaviji, u iznosu od 500.000 franaka, stići još ovaj tjedan. s Beograd, 18. Dementiraju se glasovi, da je vlada odustala.od namjere, da sklopi zajam u Americi, Sva- kako se kani učiniti korak u ovom pravcu, nakon ko- načnog uregjenja granica i valutnog pitanja. Beograd, 18. Od 1. januara poslanici ne. dobi- vaju više dnevnica, Većina ih je otputovala kući. Iz- bori će, po svoj prilici, biti polovicom aprila, i to za legalno narodno predstavništvo, koje će prirediti teren za konstituatitu. Vašington, 18. Wilson kani ponovno zaći u borbu za mirovni ugovor i ligu naroda, * Vašington, 18. »Newyork Herald« žestoko na- pada Housea radi njegovih intriga proti Wilsona. Ho- use je učinio engleskim državnicima velike usluge u ometanju Wilsonovih namjera. Osim toga optužuje ga list, da je nezavisno od Wilsona manevrirao u pitanju Rijeke. House je' izjavio Orlandu, da će učiniti sve, da odvrati Wilsona od njegove namjere glede napu- štanja Rijeke po Talijanima. Beograd, 18. Regent, se, u pratnji ministara, vra- ća narednog tjedna. Beograd, 18. Jučerašnje je ministarsko vijeće odlučilo činovnicima povisit sva beriva, osim aktivi- tetnog stanarinskog doplatka. Beograd, 18. Potpisan je ukaz, kojim je dubro- vački dvor kao historijski spomenik postao državno vlasništvo. Arhiv ostaje i u buduće u zgradi, koja će se restaurovati. | Km «rolu potpuno oboružala Odbor je učinio | * je ... Bakar, 18. Riječki »consiglio« zaključio sa 48 protiv 8 glasova, da se nagje modus vivendi sa tali- piraju Rijeku. Čim se za to doznalo, zazvonila su sva zvona pred guvernerovom palačom. Sabrao se narod, kome je D' Annunzio izjavio, da se još nije odlučio sankcionirati ovaj zaključak. Jučer u jutro izdao je proglas, u kome pozivlje gragjaustvo, da ono izjavi svoju želju. On je došao na Rijeku i .dao prisegu građu i ne može otići, dok ga se ne riješi prisege. D'Annunzio seine nalazi više u svom stanu, već na parobrodu »Pannonia«, koji je pod parom. Još danas očekuje se njegov odlazak. Na Rijeci je došlo do ma- . nifestacija. Vojnici su htjeli prodrijeti na Šušak, ali «je jaki kordon vojske spriječio njihov naum. Beč, 18. Listovi donose, da se je reakcija u Ti- Iz vojnih magazina raznijeli su puške. Novine pozivaju vladu, da. spriječi. gra- gjanski rat. # | Beč. Kao kandidata za madžarsko prestolje spo- minju skoro svi listovi bugarskog princa Cirila. Beč. Listovi javljaju, da neprestano dolaze vla- kovi iz Italije s municijom za Madžarsku. Dubrovačke vijesti. Proslava rogjendana Prestolonasljednika Re- genta Aleksandra. U srijedu, 17. ov. mj., i ovaj je starodrevni grad dostojnim načinom proslavio trideset i prvi rogjendan naše najveće uzdanice, mladog i čilog_ viteza, Prestolonasljednika Regenta Aleksandra. Od ranog jutra lepršale su se ponosno oslobogjenim našim. gradom narodne zastave, škole su taj dan sla- vile. praznik, svečani su se govori držali učenicima i učenicama, držela su se blagodarenja u katoličkoj ka- tedralnoj i pravoslavnoj parohijskoj crkvi, kao i iz- raelskoj bogomolji, dok su za to vrijeme bile zatvo- rene sve radnje i dućani. Na licu svakog pravog sina ove zemlje i.naroda, otsijevala je. neka neobična ra- dost. i.raspoloženje, kao što je i svijetla.i. vedra nada, koja se u Njega polaže, za bolju i. sretniju našu bu- dućnost, ako Bog. da! Pri blagodarenju u svetom hramu gospodnjem mnogom je zablistala suza.u 0o- čima, a iz grudi se otrgla najsrdačnija. molitva, da milostivi Bog još dugo poživi. sadašnjeg. našeg re- genta, budućeg kralja, da sredi i unapredi ono, što je sa divnim i nenadkriljivim svojim. junacima i pre- gaocima, najstrašnijim žrtvama. postigao. i ujedinio slavni otac Njegov, dostojni unuk velikog djeda, Pe- tar 1. Karagjorgjević, Kralj svih Srba, Hrvata i Slo- venaca. : mia ž . Sloboda." Sloboda je dar božji! Tako su kazivali stari na- rodi po svem bijelom svijetu, a i naš zlopatnički narod imao je tvrdu vjeru u divnu budućnost, jer je ljubio slobodu i nadao joj se, da će mu, prije ili poslije, ogranuti kao žarko sunašce iza gore. Pa i ne kaže se zaludu: »Čeka slobodu kao ozebao sunce 1« “Ljudi su sve ishitrili na“ tom svijetu, pa je na- stale pometnja o pravoj slobodi, te nije nikakvo čudo; što kaže sebičnjak: »Ko meni gospodar, ja niemu sluga l« Ovoj se protivi prava narodna: — »svoja kućica, svoja slobodica !« Jaoh ti se čovjeku, te je pustić kapetan: na tu- gjem brodu. O tomu će narod : »Bolje je biti kapetan svoga ispola, nego tugjega broda !« Još će bolje: — »Od tugje se svijeće ne vidil« Što ću sve nagovještati: od vječnog leda, gdje je kukavni stan Eskimosa i Samojeda, do divnih peri- voja u Eladi, gdje se prepliću leandri i vite pome, gdje cvatu naranče i lemuni, gdje se dižu divna zda- nja vječnim bogovima?! To svukud začinja zlatna, mila sloboda. Bez slobode raste uam crna drača, a ljudi nijesu na sliku i priliku božjn; oni su krdo u lancima. Gundulić je s toga kliknuo: “Gu Ovo dan je, ki dohodi : Jednom nami na godište, U ki slatkoj mi slobodi Činimo ovdi svetilište ; =“ Slatkoj slobodi, i od časti | I od uresa vjekovita, U koj niče i uzrasti Dubrava ova plemenita !“ <.3 Ovako zadahnuti vlastelin pjeva svome Dubrov- niku, gdje se dizao gospar nad kmetom kao orijaš i div u planini života. < : : * i («Mi ištimo pravu slobodu u vječnim gudurama i špiljama, u: Urvini planini; tu narod slavi Božić i Božje Vaskrsenje... Tu je hajduk pregunuo za slobo- dom, koja mu je draža od suhoga zlata. Puška mu je i otac.i majka, ispod vite jele čeka, da mu se rasvane, da narod bude jednom 'svoj. i Sloboda je podgorkinja vila, koja je Marku dala maha i zamašaja; da nas vodi i da nas nahodi , U Urvini planini“ prevršile su s€ one stravične kamenice, ustao je Marko '»sa tri srca lavova«; Slo- boda mu je šarca opremila, u desnicu“mu' šestoperac dala i doviknula u oči svete nedjelje; — »Vrijeme je Vaskrsa !«_. i ka Prenuo. se junačina Marko i digao narod: od Vardara sve do vode Raše, uzeo mezimicu kćerku Slobodu, koja je lijepa kao na gori sunce. Hoće ju- načine Marko i Ravijojla vila, davije»cem. slave okite svoju mezimicu Slobodu. Kolo se divno uhvatilo ispod bijele crkve Ravanice. U kolu je Srb, Hrvat i Slove- nac, a država naša majka Ravijojla S.H.S. Ovake sloge i ljubavi još niko živ nije dočekao | N Vila Ravijojla_sad je do krasne. Slobode. Ona vodi to divno kolo, Sve je kolo lijepo začinila i ve- selje je veliko sinovima učinila, 4 Neće se ona više u kolu okrenuti samo dva i tri puta, pa poletjeti nebu pod oblake, Sloboda će, uz majku Ravijojlu, da u nas vjekuje i stanuje. Mi smo se Srbi, Hrvati i Slovenci sjedinili od Vardara do vode Raše, i nema toga ko bi nas ra- stavio. Svete sjeni oko »Slovinca«: Medo, Zore, Ka- zali i ostali, velika ih litija, sjatile se na. ovom vese- lju i zuje u vasioni ovu veličanstvenu pjesmu : »O lijepa, o draga, o slatka. Slobodo, Dar u kom sva blaga Višnji nam Bog je dg!« Ovoj svetoj pjesmi. odjekuje u gaju ova starca guslara : Skladni puci, mirna sela, "ZASI SRNIZ .Travyna polja, doba ugodna, Pune njive, dublja plodna < Žanr Rojne čele, stada “cijela. .. Tim pospješno, moji mili" Ki resite ove strane “U: Slobodi. slatkoj stane Čim ste u miru obljubili, Život i običaje našeg naroda, nom životu našega naroda ; što sv U jedinstvu, u ljubavi Neka draži dan izlazi Ovdi našim skladnim glasi, Sloboda se draga. slavi. (Iz , Dubravke“), U Dubrovniku, na Vidov-dan 1919. Vid Vuletić-Vukasović. 2) Još god. 1867. pisao je naši mili Kralj, Nje: Petar I, kad je posrbio zlatnu knjigu. Džona Stuarta Milja »O Slobodi“ (II. izdanje, Sveslovenska, Knjižarnica MJ, Stefanovića, u Beogradu), u uvodu ove incizivre riječi: ,Sva- kome je čovjeku od prirode urogjeno, da bude slobodan, te da može odgovoriti Svome pozivu na zemlji. Samo slobodan govjek:vlastan je nad samim sobom ... (str. X.) Sve onoj: čime se diči i ponosi današnja obr&azovanost, a, posebice da rečemo, sve ono, što je utvrdilo vjeru, obla- gorodilo običaje, rasprostrlo ljubav i pobrarimstvo megju ljudima ; što je unapređilo i usavršilo današnje nauke; što je uzvisilo i oblagorodilo umjetnosti ; ustostručilo i izoštrilo vještine i zanate; razgranalo trgovinu i svjetski: obrt; jed- nom riječi: sve ono, što je podiglo čovjekovo dostojanstvo, vkrijepilo snagu naroda, — sve je to plod čovjekove. Slo- bode, narodne Slobođe!... (XI) | Pa i danas, poslije toliko vjekova, u kojima naš na- rod, ne samo da nije bio potpuno samostalan, no većim di- jelom posve potčinjen tugjincima ; poslije. toliko stoljeća nasilja, kojima htjedoše da. mu. zatru sve vrline njegova zna- čaja; — danas, valja samo proučiti srpsko narodne pjesme, vo ičaje koji se s pravom mogu sma- trati kao javni izraz narodnog duha, pa ćemo se uvjeriti da je naš narod svjestan, da mu valja Živjeti i razvijati go u društvu ostalih naroda, jer ima u sebi. vrlina koje su uslov, tome razvitku... (XIV.) . 2 Već i s toga, dakle, što je Sloboda načel je o Postanka živi u duhu srpskoga naroda ; što di UDE ad m nju zalagao vjekovima svu svoju snagu; što to načelo još nije potpuno i svugdje ostvareno, ni u ličnome, ni: u narod- i prijatelji i jubi na- šega naroda jednoglasno duovjetoi, di ak ki" Lab Slo: bode ne može biti napretka našemu narodu... ,« (XV) i t * i A meni je ovaj čas sa Ama o nika. prvaka : : mo nadodaći kiticu našega pjes- izvrsno te vik ne ljubi, ni Poznava tvoga blaga tko te ovako ne izgubi!“ | U uši !. (Gundulić, — »Osman“, pj. VIL, stih 118—116). »O. slobodo,. slatka i draga |